---
id: SI_003
model: anthropic/claude-opus-4.6
seeds:
  04_risiko: mulighet
  03_relasjon: tillit
  05_handling: vent
  01_perspektiv: strategisk
  02_tidhorisont: kortsiktig
---

# Instans SI_003
**Seeds:** strategisk | kortsiktig | tillit | mulighet | vent

## Analyse: Ikke samle alt — bygg tillit først, så kommer dataene til deg

Mainstream-svaret er å bygge en gigantisk scraper-infrastruktur eller forhandle tusenvis av API-avtaler. Mitt perspektiv: **vent**. Ikke fordi problemet ikke haster, men fordi timing er alt. Den som forsøker å samle *komplett* prisdata i dag vil drukne i juridiske konflikter (GDPR, forretningshemmeligheter, konkurranselovgivning) og miste tillit hos dataleverandørene.

## Strategisk kjerneargument

Komplett prisdata på alle varer i verden er ikke et dataproblem — det er et **tillitsproblem**. Prisdata eies av millioner av aktører: Walmart, Rema 1000, bønder i Karnataka, grossister i Shenzhen. De deler ikke priser med noen de ikke stoler på. Derfor:

**Bygg en tillitsinfrastruktur, ikke en datainfrastruktur.**

## Kortsiktig mulighet (0–12 måneder)

Start smalt og konkret. Velg **én vertikal** der tillit allerede eksisterer:
- **Dagligvarer i Norden**: Kolonial.no, Oda, Mat.se publiserer allerede priser. Kassalapp.no har vist at forbrukerdrevet prisdata fungerer i Norge. Her er regulatorisk vilje (Forbrukertilsynet) og offentlig interesse alliert.
- **Kvantifiserbart mål**: 50 000 SKU-er med daglig prisoppdatering innen 6 måneder. Det er ikke "alle varer i verden", men det er *komplett* innenfor én nisje.

## Hvorfor "vent" er strategisk riktig

EU's Data Act (trådte i kraft september 2025) vil **tvinge** IoT-produsenter og plattformer til å dele data. Prisgjennomsiktighet er politisk vind i seilene. Den som har bygget tillitsrelasjoner og standarder *før* regulering slår inn, eier infrastrukturen etterpå.

Å forsøke å scrape Amazon, Alibaba og 10 millioner butikker nå gir juridisk risiko og skitne data. Å vente 18–24 måneder med regulatorisk medvind gir **tilgang gjennom lov, ikke gjennom hacking**.

## Dissens fra mainstream

De fleste tenker: "Mer data, raskere, nå." Jeg sier: **den som samler 80 % av prisdata med tillit slår den som samler 100 % uten.** Fordi uten tillit får du ikke oppdateringer, feilretting eller kontekstuell metadata (kampanjepriser, sesongvariasjon, volumbetingelser).

## Neste steg

1. **Lanser et nordisk dagligvarepris-API innen Q1 2026** — bruk eksisterende åpne kilder (Kassalapp, Prisjakt, offentlige anbud) som fundament. Mål: 50 000 produkter, daglig oppdatering.
2. **Etabler et "Price Data Trust"** — en juridisk struktur (etter modell av Open Banking-trustene i UK) der leverandører deler data mot garantert anonymisering og rettferdig verdifordeling.
3. **Kartlegg EU Data Act-implikasjoner** for prisdata spesifikt — engasjer en regulatorisk rådgiver innen 30 dager for å identifisere hvilke sektorer som åpnes først.