---
id: SI_001
model: mistralai/mistral-large-2512
seeds:
  04_risiko: mulighet
  03_relasjon: tillit
  05_handling: implementer
  01_perspektiv: juridisk
  02_tidhorisont: langsiktig
---

# Instans SI_001
**Analyse: Adopsjonsbarrierer for SikkerKI blant norske juridiske profesjonelle**

**1. Juridisk blindsoner – risikoen er abstrakt til den blir konkret**
Advokater opererer i et landskap der *juridisk* risiko er velkjent, men *teknologisk* risiko fremstår som teoretisk. De forstår taushetsplikt, men mangler en *juridisk hendelse* som gjør KI-risikoen håndgripelig. Eksempel: Ingen har (ennå) fått et Datatilsynet-pålegg for å bruke ChatGPT med klientdata. **Løsningen ligger i å gjøre risikoen *langsiktig* og *juridisk* håndfast** – f.eks. ved å utarbeide en bransjestandard for KI-bruk, signert av Advokatforeningen, eller ved å få Datatilsynet til å publisere en konkret veileder med eksempler på brudd.

**2. Tillit som teknologisk og psykologisk barriere**
Målgruppen stoler *ikke* på at on-premise-løsninger faktisk er sikre – de mistenker "backdoors" eller at data likevel lekker. Dette er en *tillitssvikt* som ikke løses med tekniske garantier alene. **Implementeringsnøkkelen** er å la dem *se* sikkerheten: Tilby uavhengige revisjoner (f.eks. av NSM), vis kildekode for kritiske komponenter, eller la dem kjøre pilottester der de selv overvåker datatrafikk. Tillit bygges gjennom *gjentatt verifisering*, ikke salgsargumenter.

**3. Regulatorisk limbo – uklare krav skaper handlingslammelse**
Datatilsynet har ikke uttalt seg eksplisitt om KI-bruk, og advokatloven er vag på teknologiske detaljer. Resultatet? En *juridisk gråsone* der profesjonelle velger å vente. **Muligheten** ligger i å *skape klarhet*: SikkerKI kan samarbeide med Advokatforeningen om å utforme en "KI-sertifisering" for verktøy som oppfyller norske krav. Dette gir advokater et *juridisk skjold* – "vi fulgte bransjestandarden" – og fjerner unnskyldningen "vi visste ikke hva som var lov".

**4. Sosial norm som brems – ingen vil være først**
I et miljø der status quo er "alle bruker ChatGPT", føles det risikabelt å være den som bytter. **Langsiktig løsning**: Identifiser *normentreprenører* – store firmaer eller offentlige aktører (f.eks. Domstoladministrasjonen) – som kan ta ledelsen. Når en "safe player" adopterer SikkerKI, blir det lettere for andre å følge etter. **Implementeringsnøkkel**: Tilby disse aktørene en *tillitsbyggende pakke* (f.eks. gratis pilot med revisjon).

**5. Verdiproposisjonen er feilformulert**
Advokater tenker ikke "compliance", de tenker "risiko for meg og min klient". **Muligheten** er å omformulere SikkerKI fra "et sikkerhetsverktøy" til "en forsikringspolise". Eksempel: Samarbeid med forsikringsselskaper om rabatter for firmaer som bruker godkjente KI-løsninger. Eller vis *konkrete klientkrav* – f.eks. at store bedrifter allerede krever at deres advokater bruker sikre KI-verktøy.

---
**Konkrete neste steg:**
1. **Lag en "juridisk risikorapport"** i samarbeid med Advokatforeningen og Datatilsynet, med konkrete eksempler på hva som kan gå galt (f.eks. "Hvis du bruker ChatGPT med klientdata, kan klienten saksøke deg for brudd på taushetsplikt").
2. **Tilby en "tillitspakke"** for pilotkunder: Uavhengig revisjon av SikkerKI, mulighet for å overvåke egen datatrafikk, og en juridisk garanti fra et advokatfirma om at løsningen oppfyller norsk lov.
3. **Start en normendring** ved å få med et stort firma (f.eks. BAHR eller Thommessen) som vil være "first-mover" – gi dem en høyprofilert rolle i markedsføringen.