---
id: SI_005
model: mistralai/mistral-large-2512
seeds:
  04_risiko: sårbarhet
  03_relasjon: tillit
  05_handling: implementer
  01_perspektiv: operasjonell
  02_tidhorisont: langsiktig
---

# Instans SI_005
**Analyse: Adopsjonsbarrierer for SikkerKI i norsk juridisk sektor**

**Sårbarhet som operasjonell blindflekk**
Juridiske profesjonelle *kjenner* risikoen ved åpne KI-verktøy, men bagatelliserer den som en *teoretisk* sårbarhet – ikke en *operasjonell* trussel. De ser ikke lekkasjer som et umiddelbart problem fordi konsekvensene (Datatilsynet-bøter, klienttap) føles fjerne. **Ekte barriere:** De mangler en *håndgripelig* forståelse av hvordan dataeksponering rammer *deres* daglige drift (f.eks. tap av advokatprivilegium i en konkret sak). Løsningen må gjøre sårbarheten *konkret* – f.eks. gjennom simuleringer av hvordan en klients forretningshemmeligheter kan havne i en konkurrentfirma sin KI-trening.

**Tillitsparadokset: "Sikker" føles usikrere**
Standard KI-verktøy (ChatGPT, Copilot) har *implisitt tillit* fordi de er "godt nok" for de fleste brukere. SikkerKI krever derimot *eksplisitt tillit* – advokater må *tro* på at teknologien faktisk fungerer som lovet. **Ekte barriere:** De stiller høyere krav til SikkerKI fordi de ikke kan *se* at dataen er beskyttet (manglende transparens i "blind compute"). **Løsning:** Implementer *uavhengige revisjoner* (f.eks. av PwC eller Datatilsynet) som verifiserer sikkerheten, og kommuniser dette som en *langsiktig tillitsbyggende prosess* – ikke en engangshendelse.

**Regulatorisk limbo: Handlingslammelse i uklarhet**
Datatilsynet og advokatloven gir *rammer*, men ikke *handlingsregler*. Jurister er vant til presise lovtekster – når regulatoriske krav er vage ("tilstrekkelige tiltak"), blir de handlingslammede. **Ekte barriere:** De venter på at noen andre (Datatilsynet, bransjeorganisasjoner) skal definere "standarden". **Løsning:** SikkerKI må *operasjonalisere* regulatoriske krav – f.eks. ved å tilby maler for klientavtaler som eksplisitt nevner on-premise KI som "tilstrekkelig tiltak".

**Sosial norm: "Alle gjør det" vs. "Ingen gjør det"**
I dag er det en *implisitt norm* om at "alle bruker åpne KI-verktøy", noe som gjør SikkerKI til en *outsider-løsning*. **Ekte barriere:** Advokater frykter å bli sett på som *teknologisk bakstreverske* hvis de insisterer på sikkerhet. **Løsning:** Skap en *ny norm* gjennom *kollektiv implementering* – f.eks. ved å samarbeide med en stor advokatkjede (som Thommessen eller BAHR) for å gjøre SikkerKI til "bransjestandard".

**Implementeringsfriksjon: Den usynlige kostnaden**
Selv om SikkerKI er billigere på *lang sikt* (unngår bøter, klienttap), er *kortsiktig friksjon* en stor barriere: onboarding, integrasjon med eksisterende systemer, læringskurve. **Ekte barriere:** Jurister prioriterer *operasjonell stabilitet* – de vil ikke risikere at en ny løsning skaper kaos i en pågående sak. **Løsning:** Tilby en *faset implementering* med garantert "fallback" til gamle verktøy, og dokumenter hvordan overgangen *reduserer* operasjonell risiko (f.eks. gjennom case-studier fra pilotbrukere).

---
### Konkrete neste steg
1. **Gjør sårbarheten håndgripelig**: Lag en interaktiv demo som viser hvordan en konkret klients data kan lekke via åpne KI-verktøy (f.eks. ved å bruke ekte, anonymiserte eksempler fra norske saker).
2. **Bygg tillit gjennom transparens**: Publiser en uavhengig revisjonsrapport (f.eks. fra Datatilsynet eller en stor revisjonsbyrå) som verifiserer SikkerKIs sikkerhetsgarantier.
3. **Operasjonaliser regulatoriske krav**: Utvikle maler for klientavtaler og interne retningslinjer som eksplisitt nevner SikkerKI som et "tilstrekkelig tiltak" for å oppfylle taushetsplikt og GDPR.